Održan znanstveni skup o 100. obljetnici rođenja fra Bonaventure Dude
Sudjelovali su banjolučki pomoćni biskup Marko Semren, izv. prof. dr. sc. Božidar Mrakovčić, doc. dr. sc. Katica Knezović i doc. dr. sc. o. Antun Volenik.
![](/sites/default/files/styles/emisija_cover_1140x620/public/2024-01/3T7A9332-Enhanced-NR.jpg?itok=yg-37OEp)
Stota obljetnica rođenja istaknutoga hrvatskog bibličara, fra Bonaventure Roka Dude (Rijeka, 14. siječnja 1924.), obilježena je 16. siječnja u Nadbiskupijskome pastoralnom institutu u Zagrebu u organizaciji Hrvatske franjevačke provincije sv. Ćirila i Metoda i Katoličkoga bogoslovnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu.
Na znanstvenom skupu sudjelovali su banjolučki pomoćni biskup Marko Semren, izv. prof. dr. sc. Božidar Mrakovčić, doc. dr. sc. Katica Knezović i doc. dr. sc. o. Antun Volenik.
Na početku se okupljenima u ime zagrebačkog nadbiskupa Dražena Kutleše obratio biskupski vikar za pastoral i kancelar Zagrebačke nadbiskupije, preč. Marko Kovač, koji je u pozdravnom govoru naglasio da je fra Bonaventura Duda ''živio poslušnu ljubav prema Bogu i narodu Božjem – Crkvi koju je iskazivao stavljanjem svojih talenata i znanja u službu drugoga''.
Svoje pozdrave uputio je i dekan Katoličkog bogoslovnog fakulteta, prof. dr. sc. Josip Šimunović, naglasivši pri tom da ''svaki aspekt djelovanja fra Bonaventure u bogatstvu životnih dana zaslužuje da se ponovno sastanemo i kroz određena predavanja i misli promislimo i produbimo plodove njegove ostavštine''.
Fra Milan Krišto okupljene je pozdravio u ime Franjevačke provincije sv. Ćirila i Metoda kojoj je o. Duda pripadao stupivši u novicijat 14. kolovoza 1941. u Varaždinu pa sve do smrti 3. kolovoza 2017. u Varaždinu.
''Božja riječ bitno je označila poziv i služenje fra Bonaventure za koju se kao franjevac i svećenik sav stavio u službu propovjednika, profesora, pisca, glazbenika. Fra Bonaventura je rekao da je Biblija knjiga srca, knjiga voljena i ne može se pravo razumjeti nego tek kad je zavolimo. Bilo mu je stalo prenijeti na nas ljubav prema Božjoj riječi kojoj je postao poslužiteljem'', rekao je fra Milan Krišto.
Banjolučki pomoćni biskup Marko Semren u svojem izlaganju je između ostaloga naglasio da je ''Esserova i Dudina golema zasluga što smo upoznali autentičnoga Franju i njegov život''.
''Ali, ne samo mi nego i svi oni koje privlači lik sv. Franje i njegova karizma. Prema mojim razgovorima s Bonaventurom Dudom, ovo je činio svim svojim predavanjima, razgovorima, susretima čitavim svojim bićem. Temeljna misao fra Bonaventure bila je da uvijek treba propovijedati Boga svojim životom, kao i pjesme koje je sam vrlo često citirao poput ‘Hoću li ja u raj’, za koju je rekao da je pjesma koja je vodilja njegova života kao i pjesma ‘Biti mi daj''', kazao je biskup Semren.
Božidar Mrakovčić, izv. prof. dr. sc., govorio je, između ostalog, o reakcijama studenata na predavanjima fra Bonaventure Dude.
''Anton Šuljić, krčki svećenik, na jednom mjestu piše da je dolazio oboružan velikim brojem knjiga i mnoštvom bilježaka, kako su predavanja vrvjela od iskričavih misli zaigranih na spontanom korištenju izvora i materijala. Za ilustraciju spominjem zgodu s jednog njegovog predavanja, kada je objašnjavao kako to Duh Božji podržava sve stvoreno. Duhnuo je iz sve snage te kada smo pomislili da će ostati bez zraka, tada je izrekao onu biblijsku ‘ako dah im oduzmeš – ugibaju’. Tumačeći Lk 15, dakle one tri prispodobe o Božjemu milosrđu, upitao je studente koji je glavni lik u trećoj prispodobi o ocu i dva sina. Tada je izašao van, a studenti su po njegovu povratku svi odreda kao odgovor ponudili – izgubljeni sin. On se nije složio. Rekao je da je na prvome mjestu otac, dakle Božje milosrđe, a ne grijeh'', kazao je prof. Mrakovčić.
Katica Knezović, doc. dr. sc., u iscrpnom izlaganju, među ostalim je naglasila ''da ono najviše što možemo učiniti za patera Dudu i ovaj milosni trenutak kojim je naš narod blagoslovljen, da smo dobili 'Zagrebačku Bibliju' jest da prijateljujemo s Božjom riječju''.
''Svaka hvala pateru Dudi i svim poslanicima na tom ogromnom poslu koji su iznijeli jer svaki put kada uzmemo Božju riječ u ruke, kada je čitamo, o njoj razmišljamo, kada prebiremo poput Majke Božje, onda zapravo ispunjavamo smisao uopće prevođenja i smisao Božje riječi koja nam je darovana'', kazala je Katica Knezović
Naposljetku, okupljenima se obratio i o. dr. Antun Volenik, izv. prof. na Fakultetu filozofije i religijske znanosti Družbe Isusove Sveučilišta u Zagrebu, koji je u predavanju naglasio pojam skandala i znaka, i to znaka za danas.
''Zapravo, njegovo rođenje povezano je s nevjerojatnim skandalom, da je bio izvanbračno dijete koje je svoga oca vidjelo samo jednom i to s leđa. Što takav jedan skandal može reći ljudima današnjice? Rekao bih da tek danas imamo ono o čemu papa Franjo govori o tim izvanrednim situacijama? Koliko djece je danas među nama, upravo takvih malih Roka? Kada netko danas iz takvih situacija čita to njegovo djetinjstvo, ima tu štošta za čuti, ali ima i Crkva jer se često optužuje Crkvu da je ona zatvorena, da ne želi to vidjeti i zatvara oči pred takvim situacijama, ali ovdje vidimo da je upravo Crkva prihvatila takvu djecu i samo kroz Crkvu imala nekakvu šansu. Toga se ne treba sramiti, nego dapače, tu možemo vidjeti i činiti nove pastoralne izazove, sve ono o čemu danas čitamo i ono o čemu papa Franjo puno govori'', zaključio je o. Volenik, izvijestila je IKA.