Vršnjačko nasilje – analiza stručnjaka
O vršnjačkom nasilju, ali i o problemu anksioznosi i depresije kod mladih, razgovarali smo s T. Maglicom, socijalnim pedagogom.
![](/sites/default/files/styles/emisija_cover_1140x620/public/2024-07/10_04_2024.jpg?itok=6hN8P2h1)
U posljednje vrijeme mediji su često preplavljeni uznemirujućim vijestima i drugim sadržajima koji govore o vršnjačkom nasilju i problemima s ovisnošću mladih. O ovoj problematici progovorio je socijalni pedagog Toni Maglica. Objasnio je da problemi i uzroci takvog ponašanja nastaju kao kombinacija više čimbenika, primjerice obiteljskih i društvenih, ali i čovjekove "biologije" s kojom se rodio.
„Jedan od najsnažnijih čimbenika koji otežavaju, ali isto tako i pomažu, su čimbenici u obitelji. Jedna disfunkcionalna obitelj koja je bremenita nasiljem, siromaštvom ili kockanjem, drogom ili neadekvatnim rješavanjem sukoba, ako recimo konflikte rješavamo na neadekvatan način, onda je to definitivno jedan čimbenik koji mladu osobu može gurnuti u probleme u ponašanju,“ kazao je Maglica.
Napomenuo je kako na djecu mogu ostaviti posljedice različiti oblici zlostavljanja, kako fizičkog, tako i zanemarivanja, koje može imati još teže posljedice. Istaknuo je kako istraživanja pokazuju da su za rizična ponašanja jednako štetna fizička kažnjavanja kao i prepopustljiv odgoj. Dodao je da je dio odgovornosti na društvu.
„Netko tko je odgovoran i snosi dio problema, ali i rješenja, jesu odgajatelji u vrtićima, nastavnici, profesori, treneri, svećenici i političari,“ kazao je Maglica.
Maglica je također govorio o problemima s ovisnostima s kojima se djeca, ali i njihovi roditelji, susreću. Napomenuo je kako se u posljednje vrijeme uočava značajan porast anksioznosti i depresivnosti kod djece.
„Istraživanja pokazuju da djeca i mladi ljudi postaju sve depresivniji i anksiozniji, te da se granica dobi djeteta kada počinje sa samoozljeđivanjem, dakle s nekim autoagresivnim ponašanjem, spustila. Ovisnosti su uvijek bile prisutne, no nešto po čemu možda Split, ali i Hrvatska, upada u oko jest konzumacija alkohola i marihuane,“ kazao je Maglica, te istaknuo kako je također prisutan i drugi trend među mladićima, a to je sportsko klađenje.
Govoreći o ovisničkim ponašanjima, bilo da je riječ o kockanju ili konzumaciji alkohola, istaknuo je kako se radi o mladim ljudima koji imaju pozitivne stavove prema takvoj vrsti ponašanja.
„Na naše stavove utječe marketing, reklame. Imamo puno reklama koje ne idu u prilog mladim ljudima, primjerice reklamiranje kockanja i klađenja, koje meni izgleda smiješno, primjerice 'Klikni gumb i dobit ćeš milijun'. Postoje recimo autobusi koji su cijeli u reklami određenih kockarnica, internet stranice i jumbo plakati. To možda ne mora biti opasno za mene, no kad imate jedan mladi mozak koji je sklon kognitivnim distorzijama, iskrivljenim mišljenjima, onda takve reklame uzimaju pažnju tih ljudi,“ kazao je Maglica, te naglasio kako je jedan od najsnažnijih čimbenika za takvo ponašanje činjenica da se netko u obitelji tako ponaša.
Na kraju je zaključio kako djeca uče po našem modelu, promatraju svoje roditelje i svijet oko sebe te modeliraju svoje ponašanje prema tome.
*Cilj otvaranja naše rubrike ''Različiti. Svoji. Jednaki'' jest potaknuti kritičko mišljenje i osvijestiti sveopću populaciju o potrebama i pravima onih najslabijih i najranjivijih među nama, a to su prije svega djeca, samohrane majke s djecom i štićenice domova, a sve u svrhu ostvarivanja i provedbe najviših vrednota ustavnoga poretka. Želimo pokazati kako nasilju nije mjesto u civiliziranom društvu te kako smo ravnopravni u različitosti jer ona nije nešto loše, već različitost obogaćuje svijet u kojem živimo. Isto tako, žene su većinom manje plaćene nego muškarci i teže dolaze do viših pozicija, manje su zastupljena njihova postignuća u medijskom prostoru, na što želimo također ukazati, kao i na predrasude prema muškarcima, npr. kada su oni ti koji trpe nasilje u obitelji i dr. važne problematike. Stoga nam je želja da se i nevladine udruge još više zauzimaju za ravnopravnost spolova i provedbu Ustava Republike Hrvatske. Projekt je sufinancirala Agencija za elektroničke medije, iz Fonda za pluralizam.